Auringossa on 15 aktiivista pilkkuryhmää (joissa on
pilkkuja). Pilkkuryhmien suuresta määrästä huolimatta Auringon
kokonaisaktiivisuus on ollut melko rauhallista. Voimakkain flarepurkaus viimeisen
vuorokauden aikana oli M3.6-luokan purkaus kello 3.19 UTC aikaan pilkkuryhmässä
AR 13654 (S08E31). Maapallon lähiavaruuden tila on ollut myös rauhallinen ja
sen lukuarvot ovat olleet lähellä keskimääräisiä.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgN6rgaqKrIJrC_r1AhxFb8edOCLSHe3vgzTLqj8A8Q7YFK2wvSlQHcpsClFa08SrKFP3fF9kzbDNpjnQznGHzLwC4DNRM0zMje_EJeKXmvCtqNy7aHak5uZXFpBy1y2pKuO2nC_QJVBTZIH2tiZDFfmFADPMAoYkxYnNNuDTZUetPvVZdhvdjQ90S8rkI5/w640-h640/Vi%2020240422_063100_UTC.png) |
Tampereella ei ole ollut viimeviikkoina kovinkaan suuria
mahdollisuuksia kuvata Aurinkoa pilvisyyden peittäessä taivaan hyvin tehokkaasti. Tässä
kuitenkin on ottamani viimeisin kuva, joskin tämä on otettu lähempänä
länsirannikkoa kuin Tamperetta. Kuten nähdään, auringonpilkkuryhmiä on
runsaasti, ja osa niistä on aktiivisia, mutta kovin suuria pilkkuja kuitenkaan niissä
ei ole. Kuva © Kari A. Kuure.
|
Auringon aktiivisuus on edelleen suhteellisen rauhallinen,
joskin ainakin M-luokan flarepurkauksia on odotettavissa korkealla
todennäköisyydellä. Jopa X-luokan purkaukset ja muut protoni-ilmiöt ovat mahdollisia
ja niiden vaikutus maapallon ionosfääriin voi olla ennustejakson aikana merkittävä.
Toistaiseksi suoraan Maata kohti tulevia CME-pilviä ei ole havaittu
viimeisimmän vuorokauden aikana, vaikka halo (II) CME havaittiinkin
pilkkuryhmästä AR 13638 M2.9-luokan purkauksen jälkeen.
Maapallon magneettikenttä on ollut rauhallinen jo jonkin
vuorokauden ajan. Tähän on odotettavissa muutos, sillä Maa kohtaa aurinkotuulen
tihentymän ja siihen liittyvän IMF-kentän suunnan muuttumisen kohti etelää viimeistään
torstaina (25.4.). Jo tästä päivästä alkaen aurinkotuulen tiheys kasvaa huomattavasti.
Tämä mahdollistaa pienen magneettisen myrskyn kehittymisen, jos olosuhteet
poikkeavat ennustetusta merkittävästi siihen suuntaan.
Täysikuu on tänään (24.4.), joten yön pimeimmät hetket Suomen
eteläosassa eivät ole niin pimeitä kuin voisi vielä olla. Tosin, Kuun korkeus yön
pimeimpinä hetkinä ei ole kovin suuri (Tampereella n. 8,5 astetta), joten sen
vaikutus ei ehkä ole aivan niin merkittävä kuin keskitalven aikaan. Kuitenkin,
jos revontulia näkyy, vaalea taustataivas verottaa niiden näyttävyyttä ainakin
jonkin verran.
Ennuste
Yö 24./25. on vielä suhteellisen rauhallinen.
Revontulet ovat mahdollisia Lapin lisäksi Pohjois-Suomessa. Etelämpänä niiden
mahdollisuus vähenee sitä mukaa mitä etelämmässä ollaan.
Yö 25./26. on todennäköisesti revontuliyö lähes koko
maassa. Illan pimetessä ennustettu Kp-indeksi kohoaa lukemaan 4, jolloin
revontulet ovat mahdollisia aina Etelä-Suomen pohjoisosaan asti.
Etelärannikolla todennäköisesti ei tällä lukemalla vielä nähdä revontulia,
joskin aika lähellä oltaneen.
Yö 26./27. on vielä varsin rauhaton edellisen yön
aktiivisuuden jäljiltä. Revontulet ovat mahdollisia Pohjois-Suomessa ja jossain
määrin myös Keski-Suomessa. Etelämpänä tulia tuskin nähdään.